Juhtsiini tüüp on arvutis või digitaalseadmes olev süsteemisiin. See vastutab süsteemi põhikomponentide, näiteks keskprotsessori (CPU), otsemälu juurdepääsu (DMA) kontrolleri, katkestuskontrolleri ja mälumoodulite vahelise side haldamise eest. Juhtsiini kasutatakse peamiselt süsteemisisese andmevoo juhtimiseks.
Juhtsiin võib kasutada kas paralleel- või jadaedastusmeetodit. Paralleeledastuse korral saadetakse mitu bitti andmeid korraga mitme liini kaudu, jadaedastus aga ühe biti kaupa ühe rea kaudu. Juhtsiinid jagunevad kolme tüüpi: aadresssiin, andmesiin ja juhtsiin.
Aadressisiin on juhtsiini osa, mis vastutab süsteemis konkreetse seadme või mälukoha aadressi edastamise eest. Aadressi annab tavaliselt aadressiregister, mis on selle siini kaudu ühendatud protsessori ja mälumooduliga. Aadressisiin on tavaliselt andmesiinist laiem, kuna see nõuab aadressi suuruse jaoks täiendavaid ridu.
Andmesiin vastutab tegelike andmete edastamise eest süsteemi komponentide vahel. See ühendab protsessori mälumooduli ja muude komponentidega. Andmesiini laius määrab korraga edastatavate bittide arvu. Enamik andmesiine on 8-bitised, 16-bitised, 32-bitised ja 64-bitised.
Juhtsiin koosneb mõnest liinist, mida tavaliselt nimetatakse viigudeks, mis annavad juhtsignaale suhtlemis- või töötlemistoimingute jaoks, nagu LUGEMINE, KIRJUTAMINE ja RESET. Need signaalid vastutavad süsteemi erinevate osade vahelise koordineerimise eest. Teised sagedamini kasutatavad juhtsignaalid hõlmavad peatamist, katkestamist ja ootamist.
Juhtsiin on keerukas süsteem ja seda peetakse sageli arvuti arhitektuuri selgrooks. Ilma selleta ei saaks süsteemi põhikomponendid omavahel suhelda. Sellisena on oluline tagada, et arvuti või digiseadme juhtsiin töötaks tõrgeteta ja tõhusalt.